ROMA MIGRÁCIÓ

A roma hólabda mintavétel

A kutatást standard kérdőívvel, hólabda mintavétellel kialakított országos reprezentatív mintán végezzük. A vizsgálat során a migrációs potenciál standard kérdéssorával felmérjük a külföldi munkavállalásban illetve kivándorlásban gondolkodók arányát a magyarországi roma társadalmon belül. Emellett részletesen kitérünk általános kapcsolathálózatuk kiterjedtségére, gyenge és erős kötéseikre, valamint arra, hogy a környezetükben, azaz szűkebb és tágabb rokoni körükben, ismerőseik, barátaik, szomszédaik, munkatársaik között vannak-e olyanok, akik valaha migráltak vagy tervezik azt. 

A roma kutatással egy időben és azonos településeken (kisrégiókban) országos reprezentatív mintán is felmérjük ugyanezeket a kérdéseket, mivel csak így válik láthatóvá, hogy –hipotézisünkkel megegyezően – van-e érdemi különbség a roma és nem roma migráció jellemzői, mintázata között vagy sem. Kiderülhet az is, hogy a roma társadalmat erősebb vagy gyengébb kapcsolathálózat veszi-e körbe, mint a nem roma társadalmat, valamint az, hogy instrumentálisan – a migráció témájában – melyik csoport esetében jelent nagyobb segítséget a kapcsolati tőke.

A kutatást egy 1000 fős országos reprezentatív mintán illetve egy 800 fős országos reprezentatív cigány mintán (hólabda mintavétellel) végezzük. A két adatfelvétel térben és időben párhuzamosan halad: ugyanazokban a kisrégiókban és ugyanabban a hónapban, 2004 májusában. Az adatfelvételeket a TÁRKI végzi.. Az omnibusz adatfelvétel mintavétele többlépcsős, arányosan rétegzett, valószínűségi mintavételi eljárást alkalmaz.

A hólabda módszerrel vett roma minta kétfázisú. Az első fázisban a becsült roma népesség arányában statisztikai kisrégiókat választottunk ki azon településeket tartalmazó kisrégiókból, amelyeken omnibusz kérdezés is folyik. A második lépésben a statisztikai kisrégiókban 3 kezdőponttal régiónként 42 fős (3 szálon szálanként 14 fős) hólabda mintavétel történik. A kijelölt településeken antropológus szakértők kerestek egy embert, aki magát cigánynak/romának/beásnak (stb.) tartja. A megkeresett személy az adott kisrégióban a minta kiindulópontja. A kérdőív lekérdezését követően a kérdezőbiztos minden válaszadó esetében megkéri a megkérdezettet, hogy adja meg hat olyan cigány/roma személy nevét és címét, akik feltehetően hajlandóak válaszolni a kérdőív kérdéseire, de akik nem a rokonaik. Az ajánlás során megkérjük a válaszadót, hogy gondoljon olyanokra is, akik nem az ő településén élnek (közülük azonban csak az adott kisrégióba tartozó településen élőket keressük fel), férfiakat és nőket, valamint fiatalokat, középkorúakat és időseket egyaránt ajánljon. A második megkérdezett személytől kezdve az ajánláskor kapott instrukciókat kiegészítjük azzal is, hogy lehetőleg olyan személyeket ajánljon, akik nem ismerik azt, aki az előző lépcsőben őt ajánlotta. Egy háztartásból egy személy kérdezhető meg.

A kérdezőbiztos a hat ajánlott személy nevét és adatait egy-egy címkártyára írja fel, amelyeket aztán az alábbi módon sorba rendez: előreveszi a megkérdezettel azonos településen élőket, hátrasorolja a más településen élőket; ezeken belül előre veszi a férfiakat, hátra sorolja a nőket; ezeken belül életkor szerinti sorrendet alakít ki. Az így kialakult sorszámok alapján egy kulcs segítségével választja ki a következő célszemélyt. A személyek kiválasztásának további elemei (pl. sikertelenség esetén kit válasszon a kérdezőbiztos, mi történik a lánc megszakadása esetén) minden előfordulható esetre meg vannak határozva, azaz a kérdezőbiztos még szélsőséges esetben sem választhat bárkit. Az így kialakuló szabályrendszer és a kvótázás szerepét betöltő kulcs a többszörös biztosítéka annak, hogy az így kialakuló 800 fős minta reprezentálja a magyarországi roma népességet.

Amint a fentiekből is kiderül, egyszerre kétféle romadefiníciót alkalmazunk: első lépésben a kérdezett ajánl valakit, akit ő romának tart, második lépésben pedig a kiválasztott következő válaszadó – miután értesül arról, hogy egy romák körében történő adatfelvétel keretében várják a válaszait – maga is dönthet, hogy romának tartja-e magát és válaszol a kérdőívre vagy sem. Ha valaki magát nem tartja romának, akkor vele nem készülhet interjú még akkor sem, ha a roma környezet őt is romának tartja. Így tehát a saját közösség besorolása és az önbesorolás egyszerre alkalmazott kritériuma szerint választjuk ki a roma kérdezetteket.